![background image](http://html1.mh-extra.com/html/zoll/quattro-ic-4593ae-8700-0783-40/quattro-ic-4593ae-8700-0783-40_operation-manual_4051232101.webp)
1.
Kateter
į
reikia
į
statyti taip, kad jo distalinis galiukas b
ū
t
ų
apatin
ė
je tuš
č
iojoje venoje virš jos susijungimo su dešiniuoju
prieširdžiu lygiagre
č
iai kraujagysl
ė
s sienelei. Reikia atlikti
rentgenogram
ą
ir
į
sitikinti, kad kateteris n
ė
ra dešiniajame
prieširdyje ar skilvelyje.
2.
Galimos centrin
ė
s venos kateteri
ų
komplikacijos yra: prieširdžio
ar skilvelio perforacija, širdies tamponada, oro embolija,
embolija kateteriu, kr
ū
tininio latako
į
pl
ė
šimas, bakteremija,
septicemija, tromboz
ė
, nety
č
inis arterijos prad
ū
rimas,
hematomos susidarymas, kraujavimas, nervo pažeidimas
ir širdies ritmo sutrikimai.
3.
Visas Luerio jungtis ir dangtelius reikia tvirtai užveržti, kad b
ū
t
ų
išvengta oro embolijos ar skys
č
i
ų
ir kraujo netekimo.
4.
Judindami kateter
į
ar vielin
į
kreipikl
į
niekuomet nenaudokite
per didel
ė
s j
ė
gos. Jei jau
č
iamas pasipriešinimas, reikia
rentgenologiškai nustatyti jo priežast
į
.
5.
Vieliniam kreipikliui patekus
į
dešin
į
j
į
priešird
į
gali kilti ritmo
sutrikim
ų
, dešiniosios Hiso pluošto kojyt
ė
s blokada, kraujagysl
ė
s
sienel
ė
s, prieširdžio ar skilvelio perforacija.
6.
Kateteriui pripildyti naudokite tik steril
ų
į
prast
ą
fiziologin
į
tirpal
ą
.
Tai yra cirkuliuojantis skystis kateteryje.
7.
Reikia nuolat tikrinti t
ė
km
ė
s greit
į
per kateter
į
, tvars
č
i
ų
fiksacij
ą
,
taisykling
ą
kateterio pad
ė
t
į
ir Luerio jung
č
i
ų
tvirtum
ą
. Pagal
centimetrines žymes nustatykite, ar kateterio pad
ė
tis pasikeit
ė
.
Galimas pavojus, susij
ę
s su keleto spindži
ų
balioniniais
kateteriais, yra gydomojo poveikio nebuvimas, pavyzdžiui,
kai nepavyksta suleisti vaist
ų
per infuzijos spindžius.
8.
Tiktai rentgenologinis tyrimas gali parodyti, kad kateterio
galiukas nepasiek
ė
širdies ar kad jis nebeguli lygiagre
č
iai
kraujagysl
ė
s sienelei. Jeigu pasikeit
ė
kateterio pad
ė
tis, atlikite
rentgenologin
į
tyrim
ą
ir patikrinkite kateterio galiuko pad
ė
t
į
.
9.
Nor
ė
dami paimti kraujo m
ė
gin
į
, laikinai atjunkite likusias
infuzijos jungtis, pro kurias leidžiami tirpalai.
10. Kraujo m
ė
giniams paimti naudokite tik 30 ml ar mažesn
į
švirkšt
ą
.
11. Alkoholis ir acetonas gali susilpninti vamzdelio medžiagos
strukt
ū
r
ą
. Tod
ė
l reikia b
ū
ti atsargiems leidžiant vaist
ų
,
kuri
ų
sud
ė
tyje yra alkoholio, ar kai alkoholis ar acetonas
naudojamas
į
prastai kateterio prieži
ū
rai atlikti. Kateteriui
atkimšti negalima naudoti alkoholio.
12. Naudokite tik ZOLL siuvimo
ą
sel
ę
ir spaustuk
ą
, esant
į
rinkinyje,
kad išvengtum
ė
te kateterio pažeidimo.
13. Užsikimšusiam kateteriui praplauti ar atkimšti naudojant
mažesn
į
nei 10 ml švirkšt
ą
galima sukelti pratek
ė
jim
ą
iš spindžio arba kateterio plyšim
ą
.
14. Neleiskite vaist
ų
į
oranžines IN (
Į
TEK
Ė
JIMO) ir OUT
(IŠTEK
Ė
JIMO) Luerio jungtis, nes nebus gydomojo poveikio.
15. Pacientai gali karš
č
iuoti d
ė
l priežas
č
i
ų
, susijusi
ų
su infekcija
ir (arba) nesusijusi
ų
su ja. Sumažinus karš
č
iavim
ą
, kuris gali
b
ū
ti infekcijos požymiu, b
ū
tina kasdien kruopš
č
iai tikrinti,
ar n
ė
ra kit
ų
infekcijos požymi
ų
.
16. B
ū
kite atsarg
ū
s, kai leidžiate vaistus, kuriuos gali paveikti žema
temperat
ū
ra (žemesn
ė
nei 4 °C). Tirpalai, kuri
ų
sud
ė
tyje yra
manitolio, yra jautr
ū
s temperat
ū
rai ir j
ų
negalima leisti pro
kateter
į
, išskyrus greit
ą
iki 20 % koncentracijos manitolio tirpalo
suleidim
ą
, po kurio atliekamas praplovimas fiziologiniu tirpalu.
Didesn
ė
s nei 20 % koncentracijos manitolio tirpal
ą
reikia lašinti
arba leisti infuzijos siurbliu per atskir
ą
linij
ą
.
17. Širdies tamponada:
Į
dešin
į
j
į
priešird
į
į
st
ū
mus nuolatinius
kateterius gali b
ū
ti perforuota širdis ir kilti jos tamponada.
Gydytojai, kurie
į
stato centrin
ė
s venos kateterius, turi žinoti
apie ši
ą
komplikacij
ą
, kuri gali b
ū
ti mirtina, ir ne
į
stumti kateterio
per toli, atsižvelgiant
į
paciento dyd
į
. Tikr
ą
j
ą
į
statyto kateterio
galiuko pad
ė
t
į
reikia patikrinti rentgenologiškai. Centrin
ė
s venos
kateteri
ų
negalima
į
stumti
į
dešin
į
j
į
priešird
į
, nebent to ypa
č
reikia specialioms, santykinai trumpalaik
ė
ms proced
ū
roms,
pvz., oro embol
ų
aspiracijai neurochirurgin
ė
s operacijos metu.
Ta
č
iau tokios proced
ū
ros vis tiek yra rizikingos ir jas reikia
atidžiai steb
ė
ti ir kontroliuoti.
18. Kateteris padengtas heparinu. Tai gali sukelti arba pasunkinti
esam
ą
heparino sukelt
ą
trombocitopenij
ą
(HIT).
Į
SP
Ė
JIMAS.
Kai infuzijos rinkinius / injekcijos sistemas
prijungiate prie ZOLL kateteri
ų
, neviršykite 100 psi/689 kPa.
19. Pacientams, kuriems taikoma hipotermija, ji gali pasunkinti kai
kuri
ų
lig
ų
b
ū
kl
ę
. Hipotermijos metu reikia tinkamai steb
ė
ti
paciento homeostaz
ę
.
•
Širdies ritmo sutrikimai – ir bradikardija, ir skilveli
ų
tachiaritmija.
•
Kreš
ė
jimo funkcija. Hipotermijos metu reikia atidžiai steb
ė
ti
pacientus, kuriems yra kreš
ė
jimo funkcijos sutrikim
ų
rizika.
•
Kraujo dujos ir pH analiz
ė
. Hipotermija kei
č
ia ramyb
ė
s pH
ir PaCO
2
. Gydytojai turi žinoti apie temperat
ū
ros poveikio
pasekmes.
•
Užsit
ę
susi hipotermija slopina imunin
į
atsak
ą
ir plau
č
i
ų
funkcij
ą
.
20. Venkite manipuliuoti, stumti ir (arba) ištraukti padengt
ą
vielin
į
kreipikl
į
pro metalin
ę
kaniul
ę
arba adat
ą
. Manipuliuojant,
stumiant ir (arba) ištraukiant pro metalin
į
prietais
ą
išorin
ė
danga gali b
ū
ti sunaikinta ir (arba) ji gali atsiskirti, tod
ė
l dangos
medžiaga gali likti kraujagysl
ė
se, kas gali lemti nenumatytus
nepageidaujamus reiškinius (žr. toliau), kuriems gali prireikti
papildomos intervencijos.
•
Sterilus uždegimas arba granuliomos prieigos vietoje
•
Plau
č
i
ų
embolija
•
Plau
č
i
ų
infarktas
•
Miokardo embolija
•
Miokardo infarktas
•
Embolinis insultas
•
Cerebrinis infarktas
•
Audini
ų
nekroz
ė
•
Mirtis
Į
SP
Ė
JIMAS. Pratek
ė
jimas iš spindžio
Pratek
ė
jimas tarp fiziologinio skys
č
io spindži
ų
ir infuzijos
spindži
ų
yra nedažna, ta
č
iau galima kateterio triktis. Tokios
trikties atveju sterilus fiziologinis tirpalas iš aušinimo sistemos
pateks
į
pacient
ą
. Esant pratek
ė
jimui iš spindžio paprastai
į
sijungs skys
č
io netekimo persp
ė
jimo signalas, kuris sustabdys
sistem
ą
. VISUOMET PATIKRINKITE SKYS
Č
IO LYGIO PERSP
Ė
JIMO
SIGNALUS. Aušinimo sistema yra uždaro lanko sistema –
paprastai skys
č
io netekimo persp
ė
jimo signalas reiškia skyl
ę
kažkur šiame uždarame lanke.
Į
sijungus bet kuriam skys
č
io
netekimo persp
ė
jimo signalui, patikrinkite kateterio ir paleidimo
rinkinio vientisum
ą
(žr. toliau).
Kateterio vientisumo patikra
1.
Sustabdykite konsol
ę
.
2.
Nuo kateterio atjunkite paleidimo rinkin
į
. Tinkamai užd
ė
kite
dangtel
į
ant kateterio ir paleidimo rinkinio, naudodami
steril
ų
metod
ą
.
3.
Steril
ų
10 ml švirkšt
ą
pripildykite sterilaus fiziologinio tirpalo.
4.
Prijunkite švirkšt
ą
prie kateterio IN (
Į
TEK
Ė
JIMO) Luerio jungties
ir nuimkite OUT (IŠTEK
Ė
JIMO) dangtel
į
. Suleiskite 10 ml
fiziologinio tirpalo – jis turi ištek
ė
ti iš OUT (IŠTEK
Ė
JIMO)
Luerio jungties.
5.
Užd
ė
kite dangtel
į
ant OUT (IŠTEK
Ė
JIMO) Luerio jungties
ir ištraukite 5 ml vakuumo. Išlaikykite mažiausiai 10 sekundži
ų
.
Apytiksliai 4 ml fiziologinio tirpalo, bet ne kraujo, turi patekti
į
švirkšt
ą
ir turi išsilaikyti vakuumas.
6.
Sumažinkite vakuum
ą
ir uždenkite IN (
Į
TEK
Ė
JIMO)
Luerio jungt
į
.